Szlak orlich gniazd 1.-10.7.2023
cykloputování po zříceninách hradů, zámků a pevností mezi Krakovem a Čenstochovou
den první
Mosty u Jablunkova - Hrčava - trojmezí a nejvýchodnější bod ČR, 27 km
Autem s kolama vzadu "na guli" jsme se v sobotu ráno přemístili z Brna do Bohumína, auto odstavili ve Starém Bohumíně poblíž hraničního přechodu Bohumín / Chałupki a na kolech přejeli k bohumínskému nádraží. Nízkopodlažní vlak nás převeze do železniční zastávky Mosty u Jablunkova. Dál nejede, pokračovat musíme na kole.
![Bohumín](2307-szlak-orlich-gniazd/01/bohumin-01.jpg)
na parkovišti ve Starém Bohumíně
![Mosty u Jablunkova](2307-szlak-orlich-gniazd/01/hrcava-01.jpg)
Mosty u Jablunkova
Šedivé mraky se převalují po všech kopcích kolem, předpověď počasí není pro dnešek nikterak příznivá, ale od zítřka by se měla překlopit do letního módu.
![Jablunkovský průsmyk](2307-szlak-orlich-gniazd/01/hrcava-02.jpg)
Jablunkovský průsmyk
Těch 11 km jsme šlapali a moc se nerozhlíželi. A povedlo se, avizovaný déšť nás chytil až těsně před Hrčavou a my jej přečkali ochutnávkou sýrů v místní sýrařské prodejně pod střechou.
Ubytování máme zamluvené přes Booking.com za pražírničkou u chalupki a chvíli zápasíme se zadáním kódu na bezpečnostním boxu na klíče. S touto vymožeností se setkáváme poprvé a určitě ne naposledy - obdobné krabičky na nás čekaly i v Polsku a veškerá komunikace probíhala převážně online.
Parádní apartmán v prvním patře za 1020 Kč/2 osoby/noc.
![Hrčava](2307-szlak-orlich-gniazd/01/hrcava-28.jpg)
![Hrčava](2307-szlak-orlich-gniazd/01/hrcava-30.jpg)
![Hrčava](2307-szlak-orlich-gniazd/01/hrcava-00.jpg)
Guest House u chalupky
Mraky se přehnaly, uvnitř sedět nebudeme. Vyrazíme k trojmezí a uvidíme. Ale hlavně opatrně, sešup k potoku, který se jmenuje Slovenský nebo polsky Wawrzaczowy je nebezpečný i za sucha.
![Hrčava](2307-szlak-orlich-gniazd/01/hrcava-03.jpg)
![Hrčava](2307-szlak-orlich-gniazd/01/hrcava-04.jpg)
![Hrčava](2307-szlak-orlich-gniazd/01/hrcava-05.jpg)
po česko-slovenské hranici k trojmezí
Místo, kde se stýkají hranice tří států Česka, Slovenska a Polska, je turistickou atrakcí :-( Hlavně z polské strany :-(
Když jsem na Hrčavě byla poprvé ještě za totáče, bylo Česko a Slovensko ještě Československem a tehdy byla Hrčava známá pouze svým přívlastkem nejvýchodnější obec Severomoravského kraje a také celé ČSR. Až zásluhou rozdělení k 1.1.1993 se zviditelnilo trojmezí - místo, kde se setkávají hranice tří států - České republiky, Polské republiky a Slovenské republiky. V roce 1995 zde byly vztyčeny tři trojboké žulové jehlany se státními znaky jednotlivých států a jejich spojnice se protínají ve strži koryta potoka. V roce 2007 byl dostavěn most přes hraniční potok, obrovské přístřešky, terasovité betonové schodiště, chodník se zábradlím a informační cedule. Ale to se vůbec nedá srovnávat s tím, jak to tady vypadá dneska... Škoda, na starších fotkách vypadá tohle místo rozhodně mnohem lépe :-( A to jsem se snažila fotit bez davů návštěvníků a bez těch staveb okolo.
![trojmezí](2307-szlak-orlich-gniazd/01/hrcava-33.jpg)
![trojmezí](2307-szlak-orlich-gniazd/01/hrcava-11.jpg)
![trojmezí](2307-szlak-orlich-gniazd/01/hrcava-35.jpg)
![trojmezí](2307-szlak-orlich-gniazd/01/hrcava-34.jpg)
![trojmezí](2307-szlak-orlich-gniazd/01/hrcava-09.jpg)
![trojmezí](2307-szlak-orlich-gniazd/01/hrcava-08.jpg)
![trojmezí](2307-szlak-orlich-gniazd/01/hrcava-10.jpg)
trojmezí
Česko má čtyři mezistátní trojmezí: u obce Hrčava resp. Jaworzynka (ČR/Polsko/Slovensko), u Hrádku nad Nisou v řece Lužická Nisa (ČR/Polsko/Německo), nedaleko hory Plechý (ČR/Německo/Rakousko) a na soutoku Moravy a Dyje u města Hohenau an der March (ČR/Rakousko/Slovensko).
návštěvníků a bez těch staveb okolo.![trojmezí](2307-szlak-orlich-gniazd/01/hrcava-07.jpg)
trojmezí
V hospůdce na české straně jsme dali chleba se škvarkama a cibulí a po pohledu na radarovou mapu si řekli, že to riskneme a pojedeme dál.
![trojmezí](2307-szlak-orlich-gniazd/01/hrcava-12.jpg)
trojmezí
![trojmezí](2307-szlak-orlich-gniazd/01/hrcava-13.jpg)
![trojmezí](2307-szlak-orlich-gniazd/01/hrcava-14.jpg)
pohledy na slovenskou stranu cestou do Jaworzynky
Projíždíme polskou Jaworzynkou až k hraničnímu přechodu Bukovec/Jasnowice a poté pokračujeme k místu označenému jako nejvýchodnější bod ČR.
![nejvýchodnější bod ČR](2307-szlak-orlich-gniazd/01/hrcava-17.jpg)
![nejvýchodnější bod ČR](2307-szlak-orlich-gniazd/01/hrcava-16.jpg)
![nejvýchodnější bod ČR](2307-szlak-orlich-gniazd/01/hrcava-15.jpg)
nejvýchodnější bod ČR
A zase se rozpršelo, ale naštěstí je tu přístřešek. V celé naší republice prší na jediném místě a to právě tady, kde zrovna jsme :-(
![nejvýchodnější bod ČR](2307-szlak-orlich-gniazd/01/hrcava-18.jpg)
nejvýchodnější bod ČR
Koukáme do mobilu :-( Nejzápadnější bod se nachází na česko-německé hranici, v Karlovarském kraji u obce Krásná. Nejsevernější bod se nachází na česko-německé hranici, v Ústeckém kraji u osady Severní, části obce Lobendava. Nejjižnější bod se nachází na česko-rakouské hranici, v Jihočeském kraji u vesnice Dolní Drkolná, části města Vyšší Brod. A obloha se konečně začíná protrhávat.
![přes Sušský vrch](2307-szlak-orlich-gniazd/01/hrcava-19.jpg)
přes Sušský vrch
Navečer vyrážím na procházku s dronem. Dálniční most Valy, na který koukáme z Hrčavy, je s výškou 84 metrů nejvyšším mostem Slovenska. Je součástí 12 kilometrů dlouhého úseku Skalité–Svrčinovec a nachází se v obci Čierne v okrese Čadca. Výška nejvyššího pilíře mostu činí neuvěřitelných 78 metrů.
![pod Hrčavou směrem na Čierne](2307-szlak-orlich-gniazd/01/hrcava-21.jpg)
![pod Hrčavou směrem na Čierne](2307-szlak-orlich-gniazd/01/hrcava-20.jpg)
![pod Hrčavou směrem na Čierne](2307-szlak-orlich-gniazd/01/hrcava-23.jpg)
![pod Hrčavou směrem na Čierne](2307-szlak-orlich-gniazd/01/hrcava-24.jpg)
![pod Hrčavou směrem na Čierne](2307-szlak-orlich-gniazd/01/hrcava-22.jpg)
![pod Hrčavou směrem na Čierne](2307-szlak-orlich-gniazd/01/hrcava-25.jpg)
pod Hrčavou směrem na Čierne
Poté jsem se ještě prošla Hrčavou, zítra na to už nebude čas.
Jižní část Hrčavy spolu s východním okrajem katastru obce byla, spolu s jejím centrem, až do roku 1924 součástí obce Javořinka (Jaworzynka), která od roku 1920 leží v Polsku; naopak většina katastru obce (většina lesů spolu s okrajovou severní zástavbou) náležela k sousední obci Bukovci. Při sporu Československa a Polska o oblast Těšínska byla obec přiřazena mezinárodní komisí k Polsku. Po protestech zdejších obyvatel proti tomuto rozhodnutí byla roku 1924 Hrčava přidělena Československu.
Od zbytku světa byla Hrčava izolována až do výstavby zhruba desetikilometrové silnice v roce 1965, která spojuje Hrčavu s hraničním přechodem Mosty u Jablunkova. Přívlastek nejvýchodnější obec z pohledu centra obce stále platí, ale nejvýchodnější místo ČR na katastru této obce není - to spadá pod Bukovec.
![Hrčava](2307-szlak-orlich-gniazd/01/hrcava-26.jpg)
dřevěný hrčavský kostelík sv.Cyrila a sv. Metoděje
![Hrčava](2307-szlak-orlich-gniazd/01/hrcava-27.jpg)
studánka u Lurdské jeskyně
A spát. Máme za sebou 185 km autem, 60 km vlakem a 27 km na kole. Od teď už to bude jen na kole - zítra máme před sebou trasu dlouhou 100 km a přejezd části Slezských Beskyd. V oblasti kolem Szarculy se dostaneme až do nadmořské výšky 790 m a pak už to bude převážně podél řeky Visly stále z kopce.
![Hrčava](2307-szlak-orlich-gniazd/01/hrcava-29.jpg)
Guest House u chalupky
den první: Mosty u Jablunkova - Hrčava (Trojmezí a nejvýchodnější bod ČR), 27 km
den druhý: Hrčava - Wisla - jezero Goczałkowickie - zámek Pszcyna - Osvětim, 100 km
den třetí: Osvětim - hrad Lipowiec - hrad Tenczyn - Krakov, 76 km
den pátý: Krakov (Wawel, Rynek Główny, Wandina mohyla, Kazimierz), 42 km
den šestý: Krakov - hrad Korzkiew - hrad Ojców - hrad Pieskowa Skała - Olkusz, 66 km
den osmý: Złoty Potok - hrad Bobolice - hrad Mirów - hrad Olsztyn - Złoty Potok, 70 km
den devátý: Złoty Potok - Żarki - Woźniki - jezero Chechło-Nakło - Bytom - Gliwice, 98 km
den desátý: Gliwice - Rybnik - Starý Bohumín, 72 km
suma sumárum 682 km